Ciprian Șerban, despre vinovații din dosarul Roșia Montană: „Este timpul ca toți cei care intenționat au acționat împotriva românilor să fie cunoscuți”
![](https://www.ziartarguneamt.ro/wp-content/uploads/2024/02/Ciprian-Serban-Rosia-Montana-Vinovati-1024x512-1.png)
„Dosarul Roșia Montană este o problemă națională care ar fi putut fi soluționată în favoarea României fără emoții, dacă foști demnitari ar fi acționat pentru România și nu împotriva ei!”, a transmis recent Deputatul Ciprian Șerban.
Ciprian Șerban spune că fostul premier Dacian Cioloș este principalul vinovat pentru situația critică în care se află România în litigiul internațional privind exploatarea minieră de la Roșia Montană: „Când a aprobat includerea în patrimoniul UNESCO, Cioloș a știut că decizia lui îi va putea obliga pe contribuabilii români la plata unor prejudicii uriașe, de miliarde de dolari sau de euro, ce ar fi putut fi evitate.
Dacian Cioloș nu avea dreptul de a lua acea decizie! România se afla, deja într-un litigiu de arbitraj internațional în acest dosar. Prin acea hotărâre a încălcat un angajament asumat de statul român, iar în situația pierderii procesului, a condamnat românii la obligația să plătească daune uriașe, cu un imens impact negativ asupra economiei naționale.
Indiferent de decizia pe care o va comunica instanța internațională, în data 10 februarie 2024, este evident, că atunci când a aprobat depunerea cererii de includere în patrimoniul universal UNESCO a perimetrului de la Roșia Montană, Dacian Cioloș a știut că va afecta interesele României în litigiul deja deschis cu deținătorul dreptului de exploatare. Este un adevăr pe care românii trebuie să îl cunoască.
Dacian Cioloș se face vinovat de subminarea economiei naționale și se descalifică definitiv pentru orice funcție de demnitate publică. Nu are dreptul să ceară votul cetățenilor pe care i-a trădat în cunoștință de cauză!”
Pe lângă toate acestea, deputatul afirmă că la fel de vinovat de acest risc este fostul premier Ludovic Orban care s-au opus retragerii cererii prin dispunerea reluării procedurii de înscriere în Patrimoniul UNESCO, după ce Guvernul PSD solicitase întreruperea procedurii, până la soluționarea litigiului cu firma care avea dreptul de exploatare.
De asemenea, potrivit acestuia, o mare parte din răspundere revine și partidului USR, care s-a lansat în politică pe acest subiect, iar ulterior, prin miniștrii săi din Guvernul Florin Cîțu s-a opus cu vehemență retragerii dosarului de la UNESCO, deși ministrul Finanțelor de atunci, Alexandru Nazare, a atras atenția că România riscă să plătească daune uriașe cuprinse între 0,5 și 3,5 miliarde de dolari.
„Rezolvarea corectă ar fi fost aceea de a negocia situația cu firma care primise acest drept din partea statului Român.
PSD nu pune în discuție nici oportunitatea și nici impactul de mediu pe care le-ar presupune exploatarea de la Roșia Montană!
Problema este că statul român, prin guvernele de dreapta care au acordat dreptul de exploatare, a făcut un angajament, pe care Cioloș, Orban și USR l-au încălcat cu bună știință, zădărnicind orice posibilitate de a rezolva litigiul pe cale amiabilă.
Să fie oare doar o coincidență că aceiași protagoniști sunt responsabili și pentru achizițiile supradimensionate de vaccinuri COVID, în urma cărora României i se cere să plătească un prejudiciu de 1 miliard de euro?
Românii trebuie să știe cine i-a aruncat în riscul de a plăti eventuale daune stabilite în procesele internaționale!
Este timpul ca toți cei care intenționat au acționat împotriva românilor să fie cunoscuți de toți.”
În finalul declarației sale, Ciprian Șerban subliniază faptul că PSD a criticat angajamentele asumate de Cristian Ghinea și USR prin PNRR: „Printre acestea, pragul de 9,4% din PIB privind cheltuielile cu pensiile care ar fi condamnat pensionarii români la îngheţarea veniturilor pe următorii 50 de ani. Era un angajament nedrept, pentru care PSD a găsit o rezolvare corectă. Ministrul Muncii de la acea vreme, Marius Budăi, a deschis negocierile cu Comisia, iar ulterior Prim Ministrul Marcel Ciolacu a obținut, prin acord cu Comisia Europeană eliminarea pragului de 9,4% din PIB privind cheltuielile cu pensiile.”
Vezi mai multe știri pe Ziar Piatra-Neamt